Uvođenjem privatnog obezbeđenja u vozilima javnog gradskog prevoza postignut je glavni cilj da kontrolor svoj posao može da obavlja neometano, što ranije nije bio slučaj.
Kako kažu u kompaniji “Kentkart” koja se bavi naplatom karata u vozilima GSP, privatno obezbeđenje može u slučaju fizičkog napada na kontrolora da legitimiše putnika radi daljeg procesuiranja u vidu krivične prijave koja će zbog toga biti podneta, ali nemaju pravo da ih legitimišu u svrhu izdavanja prekršajnog naloga, tačnije kada kontrolor izdaje kaznu zbog neposedovanja karte za vožnju.
Kako je pojasnio direktor “Kentkarta” Veljko Vlahović, samo kontrolor može putniku da zatraži dokumenta ukoliko ne poseduje validnu kartu za prevoz.
– Pravila kojih pripadnici obezbeđenja moraju da se pridržavaju definisana su Zakonom o privatnom obezbeđenju, koji je donela Vlada Srbije – objasio je Vlahović.
– U Beogradu se od početka godine dogodilo više od 50 fizičkih napada na kontrolore u vozilima javnog prevoza, od čega 12 sa težim posledicama, zato smo bili prinuđeni da angažujemo obezbeđenje koje će kontrolorima omogućiti nesmetan rad u smislu pružanja zaštite i sprečavanja fizičkih napada na njih tokom obavljanja posla.
Kako je naveo, pozitivna strana je i to što će obezbeđenje svojim prisustvom u vozilima javnog prevoza, gde se često dešavaju razni drugi incidenti poput džeparenja i slično, preduprediti takve situacije. Dodao je i da je ovo neka vrsta probnog perioda gde je predviđeno da bude angažovano do 30 pripadnika privatnog obezbeđenja, dodajući da je njihov broj trenutno oko 15 i da su iskustva pozitivna.
Gradski sekretar za javni prevoz Jovica Vasiljević kaže da je stav gradskog pravobranilaštva i tog sekretarijata da licencirani pripadnici privatnog obezbeđenja mogu da budu u vozilima javnog gradskog prevoza zajedno sa kontrolorima i da deluju preventivno za sprečavanje incidentnih situacija.
– Angažovanje licenciranih pripadnika privatnog obezbeđenja nije u suprotnosti sa javnim ugovorom i zakonom, na privatnom partneru je da proceni u kom obimu će koristiti pomoć privatnog obezbeđenja – dodao je Vasiljević.
– Bitno je samo da pripadnici tog obezbeđenja postupaju u skladu sa zakonom.
Prema podacima nadlažnog sekretarijata, od početka prodaje za jul do 12. jula je prodato 133.610 elektronskih mesečnih karata. U prošloj godini prodato je ukupno 146.659 elektronskih mesečnih karata za jul (u ovaj broj ulaze i markice koje su kupovane od polovine meseca). Kupovina dopuna za nepersonalizovane kartice u prvih 12 dana jula 2021. godine iznosila je 47,58 miliona dinara. Broj validacija nepersonalizovanih kartica prvih 12 dana jula skočio je za skoro 34 odsto u odnosu na isti period prošle godine.
PRIMERI OD AMERIKE DO EVROPE
Prema rečima Vlahovića, obezbeđenje koje prati kontrolore postoji u Americi u gradovima širom ove zemlje.
Privatni “bezbednjaci” prate i kontrolore u Švajcarskoj, što lako može da se proveri na sajtovima njihovih preduzeća.